![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •Реферат вступ
- •Аналіз стану проблеми 1.1. Потреба населення у пробіотиках
- •1.2. Переваги пробіотиків
- •1.3. Особливості обрання технології розділ 1. Характеристика цільового продукту
- •Аналітично-нормативна документація
- •Специфікація колібактерин
- •Методи контролю Колібактерину:
- •Розділ 2. Обґрунтування вибору біологічного агента і його характеристика Обгрунтування вибору біологічного агента
- •Характеристика біологічного агента
- •Морфолого-культуральні ознаки
- •Фізіолого-біохімічні ознаки
- •Таксономічний статус біологічного агента
- •Розділ 3. Обґрунтування вибору поживного середовища і його перевірочний розрахунок
- •Порівняльна таблиця вартості компонентів поживного середовища
- •Розділ 4. Схема біосинтезу цільового продукту
- •Розділ 5. Обґрунтування вибору технологічної схеми Обґрунтування способу проведення біосинтезу
- •Обгрунтування вибору ферментаційного обладнання
- •Загальна характеристика ферментера:
- •Обгрунтування вибору миючого засобу
- •Обгрунтування вибору ліофільного висушування біомаси
- •Ліофільну сушку напівпродукту здійснюють в установці ліофільної сушки марки тг – 50 (рис 5.4.), а попередню заморозку проводять в установці глибокого заморожування.
- •Розділ 6. Розрахунок обладнання
- •Розділ 7. Опис технологічної схеми
- •Розділ 9. Специфікація обладнання
- •Відомість специфікації обладнання
- •Розділ 10. Матеріальний баланс
- •Розділ 11. Контроль виробництва Контрольні точки виробництва
- •Методи контролю
- •Концентрація біомаси e.Coli.
- •Специфічна нешкідливість
- •Визначення антагоністичної активності препарату.
- •Шкідливі фактори в цеху по виробництву пробіотиків
- •2. Мікроклімат
- •3.Виробничий шум
- •4. Виробничі вібрації
- •5. Природне освітлення
- •6. Штучне освітлення
- •Розрахунок штучної освітленості для сушильного відділення виробництва «Колібактерину»
- •7. Склад повітря робочої зони
- •8. Виробниче випромінювання
- •Висновки та рекомендації
- •Розділ 13. Охорона навколишнього природного середовища
- •Список використаної літератури
Розділ 4. Схема біосинтезу цільового продукту
Пробіотик «Колібактерин» - препарат з живої культури кишкової палички штаму М-17, виділеного з кишечника здорової людини.
Пробіотики являються препаратами на основі біомаси мікроорганізмів, то їх біогенез включає синтез основних органічних сполук, що входять до складу мікробної клітини.
На рис. 2 показано узагальнену схему схема біосинтезу Колібактерину з глюкози у Escherihia coli 16.
Субстратами для синтезу амінокислот є кілька сполук – піруват, оксалоацетат, 2-оксоглутарат, 3-фосфогліцерат, фосфоенолпіруват, еритрозо-4-фосфат і 5-фосфорибозил-пірофосфат.
Аланін та аспартат синтезуються з пірувату та оксалоацетату з використанням глутамату як донора аміногрупи. Аспарагін утворюється в реакції, що каталізується глутамінсинтетазою. Відновлення аспартату дає напівальдегід аспарагінової кислоти – попередник лізину, треоніну та метіоніну. Під дією чотирьох ферментів піруват перетворюється на валін; проміжний продукт синтезу валіну служить попередником в утворенні лейцину. Серин, гліцин і цистеїн синтезуються з 3-фосфогліцерату, а пролін та аргінін – з глутамату.
Еритрозо-4-фосфат і фосфоенолпіруват конденсується з утворенням С7-сполуки, яка піддається циклізації.
Попередниками піримідинових нуклеотидів є карбамоїлфосфат та аспартат. Рибозо-5-фосфат, утворений у пентозофосфатному циклі, активується перетворенням у 5-фосфорибозил-1-пірофосфат. Реакція 5-фосфорибозил-1-пірофосфату з ортоатом дає оротидинмонофосфат, який далі декарбосилюється в уродинмонофосфат.
Синтез пуринових нуклеотидів починається з 5 – фосфорибозил-1-пірофосфату, утворюється імідазольний нуклеотид. Три атоми піримідинового кільця, необхідні для утворення пуринового кільця з імідазольного нуклеотиду, надходять із бікарбонату, аспартату та фомілтетрагідрофолієвої кислоти. Замикання кільця дає інозинмонофосфат (пуриновий нуклеотид, ІМФ). Додаткові реакції приводять від ІМФ до АМФ або до ГМФ, і утворюється АТФ та ГТФ.
Основними субстратами для утворення фосфатидних кислот є 3-фосфогліцерин та ацил-АПБ. 3-Фосфогліцерин утворюється з проміжного продукту гліколізу – діоксиацетонфосфату. Фосфатидні кислоти утворюються в результаті перенесення ацильного залишку від ацил-АПБ на 3-фосфогліцерин.
Попередником ліпополісахариду клітинної стінки E. сoli є УДФ-галактоза, яка утворюється з глюкозо-6-фосфату.
Попередником пептидоглікану є УДФ-N- ацетилмурамова кислота, яка синтезується з глюкозамін-6-фосфату.
Ферменти:
1 – гексокіназа (КФ 5.4.2.2);
2 – глюкозофосфатізомераза (КФ 5.3.1.9);
3 – фосфофрутокіназа (КФ 3.1.3.11);
4 – фруктозодифосфатальдолаза (КФ 4.1.2.13);
5 – тризофосфатізомераза (КФ 5.3.1.1);
6 – гліцеральдегідрофосфатдегідрогеназа (КФ 1.2.1.12);
7 – фосфогліцераткіназа (КФ 2.7.2.3);
8 – гліцератфосфомутаза та фосфогліцератфосфомутаза (КФ 5.4.2.1);
9 – енолаза (КФ 4.2.1.11);
10 – піруваткіназа (КФ 2.7.1.40);
11 – піруватдегідрогеназа (КФ 2.3.1.12 )
12 – цитратсинтаза (КФ 2.3.3.1)
13 – анконітаза (КФ 4.2.1.3)
14 – цитратдегідрогеназа (КФ 1.1.1.42)
15 – 2-оксоглутаратдегідрогеназа (КФ 1.2.4.2)
16 – сукцинаттіокіназа (КФ 6.2.1.5)
17 – сукцинатдегідрогеназа (КФ 1.3.99.1)
18 – фумараза (КФ 4.2.1.2)
19 – малатдегідрогеназа (КФ 1.1.1.37)
20 – глюкозо-6-фосфатдегідрогеназа (КФ 5.3.1.9)
21 – глюконат-6-фосфатгідрогеназа (КФ 1.1.1.44)
22 – транальдолаза і транскетолаза (КФ 5.3.1.6)
23 – глюкозофосфатізомераза (КФ 5.3.1.9)
24 – 3-фосфогліцератдегідрогеназа (КФ 1.1.1.95)