![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •3.Охорона навколишнього природного середовища
- •3.1. Контроль і моніторинг природного середовища в Україні
- •3.1.1. Стан навколишнього природного середовища в Україні
- •3.1.2 Правові аспекти охорони навколишнього природного середовища
- •3.1.3. Організація служб охорони навколишнього природного середовища
- •3.2. Види забруднення навколишнього природного середовища та напрямки його охорони
- •Забруднення середовища
- •Шкідливі речовини
- •Корисні копалини
- •3.3 Природоохоронна діяльність підприємств
- •3.3.1. Інженерно-екологічна експертиза проектів підприємств
- •3.3.2. Екологічна паспортизація підприємств
- •3.4. Економічні аспекти охорони навколишнього природного середовища
- •3.4.1. Методи управління природоохоронною діяльністю
- •3.4.2. Економічний механізм охорони навколишнього природного середовища
- •3.4.3. Еколого-економічні показники оцінки виробничих процесів
- •3.4.4. Визначення збитків, що завдаються навколишньому середовищу господарською діяльністю промислових підприємств
- •3.4.5. Ефективність заходів з охорони навколишнього природного середовища
- •3.5. Оцінка забруднення земель та ґрунтів
- •3.5.1. Загальні положення
- •3.5.2. Вплив забруднення ґрунтів на здоров'я людей та його нормування
- •3.5.3. Порушення та рекультивація земель
- •3.6. Раціональне використання та охорона водних ресурсів
- •3.6.1. Загальні положення
- •3.6.2. Водокористування та водоспоживання
- •3.6.3. Джерела забруднення води
- •3.6.4. Контроль якості води
- •3.6.5. Умови скидання стічних вод в каналізацію та водоймища
- •3.6.6. Способи очищення стічних вод
- •3.7. Визначення антропогенного впливу на повітряне середовище
- •3.7.1. Вплив промислових викидів в атмосферу на здоров’я людей, рослинний та тваринний світ, ґрунт та водоймища
- •3.7.2. Визначення ступеня забрудненості атмосфери
- •3.7.3. Визначення категорії небезпечності підприємств залежно від маси, виду та складу забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферу
- •3.7.4. Розрахунок викидів шкідливих речовин автомобільним транспортом
- •3.7.4.1. Розрахунок аерозольного виносу електроліту з акумуляторів
- •3.7.5. Розрахунок гранично допустимих викидів для одиночного джерела або близько розташованих одиночних джерел
- •3.7.6.1. Нагріті газоповітряні суміші
- •3.7.6.2. Холодна газоповітряна суміш
- •3.7.6.3. Джерела з прямокутним устям
- •3.7.6.4. Викиди з одиночного аераційного ліхтаря
- •3.7.6.5. Одиночне джерело, з котрого викидається суміш шкідливих речовин постійного складу з сумарною шкідливою дією.
- •3.7.6.6. Група n одиночних джерел різної висоти, розташованих поряд
- •3.7.5.7.Багатоствольна8труба
- •3.7.6. Визначення тимчасово погоджених викидів та розрахунок поля концентрації для випадку одиночного джерела
- •3.7.6.1. Величина максимальної приземної концентрації шкідливих речовин від одиночного (точкового) джерела з круглим устям.
- •3.7.6.2. Максимальна приземна концентрація шкідливих речовин при викиданні холодної газоповітряної суміші з круглого устя одинарного джерела за несприятливих метеорологічних умов.
- •3.7.6.4. Максимальні приземні концентрації для близько розташованих точкових джерел з рівними висотами, діаметрами устів, швидкостями виходу та перегріванням газоповітряної суміші.
- •3.7.6.5. Максимальна концентрація для аераційного ліхтаря
- •3.7.6.6. Визначення гдв та тпв для окремого джерела
- •3.7.6.7. Визначення максимальної концентрації суміші при викиді через багатоствольну трубу
- •3.7.7. Визначення висоти труби або висоти розташування витяжного каналу вентиляційної системи
- •3.7.8. Очищення викидів в атмосферу
- •3.7.8.1. Методи та засоби очищення викидів в атмосферу
- •3.7.8.2. Зниження забруднення атмосфери вихлопними газами від двигунів внутрішнього згоряння
3.4.3. Еколого-економічні показники оцінки виробничих процесів
Показники оцінки виробничих процесів за класифікаційними ознаками можна об'єднати в декілька груп:
— за властивостями - економічні, екологічні та показники безпеки;
— за способом вираження - ті, що виражаються розмірними одиницями, безрозмірні, вартісні;
— за кількістю характеристик, котрі визначаються, - одиничні, комплексні;
— за застосуванням - базові, відносні;
— за стадією визначення - проектні, виробничі, експлуатаційні.
Економічні показники характеризують загальну вартість природних ресурсів, що використовуються у виробництві, вартість природних ресурсів на одиницю продукції, що випускається, величину плати за забруднення навколишнього природного середовища викидами, стоками, відходами тощо, видатки на природоохоронні заходи та відшкодування збитків.
Екологічні показники характеризують рівень шкідливих впливів на навколишнє середовище внаслідок вилучення з нього природних ресурсів та забруднення довкілля викидами, стоками, відходами. До екологічних показників відносять також кількість та концентрацію шкідливих речовин у викидах, стоках та відходах, а також ймовірність аварійних викидів, стоків, відходів при функціонуванні виробництва.
Кількісні, вартісні та відносні показники використання природних ресурсів та забруднення навколишнього природного середовища можна визначити за допомогою рівнянь матеріального та енергетичного балансів.
Відносні виробничі показники оцінки забруднення довкілля визначаються за формулами:
(3.11)
де kk.p , kвик , kст ,kвідх — коефіцієнти відповідно корисного використання природних ресурсів, забруднення атмосфери, водних басейнів, ґрунтів;
mk.p , mci , mвих , mcт , mвідх — кількість природних ресурсів, що використовуються при виробництві певного виду продукції, маса природних ресурсів, котрі перейшли відповідно у викиди, стоки та відходи.
За масою природних ресурсів, котрі переходять в готову продукцію, оцінюється екологічність технології виробництва продукції (безвідходна, маловідходна, відкрита).
Викиди, стоки, відходи повинні очищатися з одночасним вилученням з них корисних речовин, котрі можуть використовуватись для виробництва нових виробів. Ступінь очищення викидів, стоків та відходів від шкідливих речовин характеризує чистоту, екологічність технологічного процесу та підприємства.
Ступінь
чистоти виробничих процесів можна
оцінити за допомогою безрозмірних
коефіцієнтів:
(3.12)
За значеннями коефіцієнтів чистоти технологічні процеси класифікуються таким чином: kч = 1 — ізольовані відносно атмосфери, водних басейнів, ґрунтів; kч = 0,9—1 — чисті; kч = 0,5—0,9 — напівчисті; kч = 0,5 — брудні.
Матеріалоємність
виробів оцінюється таким коефіцієнтом:
(3.13)
де m м.c — матеріалоємність продукції, що випускається; m е.т — матеріалоємність еталонного взірця продукції, що випускається за сучасними технологіями.
Більш
повним є показник питомої матеріалоємності,
котрий враховує продуктивність виробу,
термін його експлуатації, витрату
матеріалів на виготовлення та на запасні
частини протягом терміну експлуатації.
(3.14)
де m виг — витрата матеріалів на виготовлення виробу; m з.ч — витрата матеріалів на запасні частини протягом терміну експлуатації виробу; N — продуктивність виробу; Т — термін експлуатації виробу.
На
показник матеріалоємності технологічних
процесів впливає рівень використання
відходів виробництва k
відх
.
(3.15)
де —
маса відходів, використовуваних у
виробництві для виготовлення неосновної
продукції;
Мвідх — загальна маса відходів, що утворюються при виготовленні основної продукції.
Енергоємність продукції можна оцінити за допомогою двох показників
та (3.16)
де Езаг — загальна кількість енергії, що використовується у виробництві;
n — число одиниць виготовленої продукції;
Еі — кількість енергії, що необхідна для виготовлення і - ї продукції;
Еет— кількість енергії, що витрачається на виготовлення продукції на сучасних підприємствах.
Для еколого-економічної оцінки конкретних видів виробництв або підприємств загалом використовуються такі показники:
коефіцієнт суспільної корисності виробництва продукції
(3.17)
де Q кoр — корисний ефект функціонування підприємства для суспільства;
Р кoр — негативний вплив функціонування підприємства на навколишнє природне середовище;
З вир — видатки на виробництво та запобігання негативному впливу на навколишнє природне середовище;
коефіцієнт суспільної корисності експлуатації виробів, випущених підприємством
(3.18.)
де Qe, Рe - відповідно корисний та негативний ефекти внаслідок експлуатації виробів;
Зe — видатки на експлуатацію та запобігання негативному впливу на навколишнє природне середовище;
коефіцієнти негативного впливу об'єктів на навколишнє природне середовище
або або (3.19)
коефіцієнт ресурсоємності виробництва
або або (3.20)
де Rn , Re — кількість природних ресурсів, використовуваних для випуску та експлуатації продукції;
узагальнений коефіцієнт еколого-економічної оцінки виробництва продукції та її експлуатації
або
(3.21)
або
Вказані вище показники розраховують за видами продукції підприємства.
Іншими показниками еколого-економічної оцінки процесів та виробництв є ймовірність забруднення природних комплексів, небезпека порушення екологічної рівноваги в навколишньому середовищі, можливість деградації природних комплексів, ймовірність захворювання людей та тварин від забруднень природних комплексів.