![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •1.Поняття теорії соціальної роботи.
- •2.Розуміння виникнення соціальних проблем в теорії соціальної роботи.
- •3.Теорії та моделі соціальної роботи.
- •4.Формальні та неформальні теорії соціальної роботи.
- •5.Теорія соціальної роботи та соціогуманітарні науки.
- •6.Загальна характеристика основних груп моделей соціальної роботи.
- •7.Взаємозв'язок теорії та практики соціальної роботи.
- •8.Проблеми теоретичного обгрунтування соціальної роботи.
- •9.Засади вибору стратегії втручання соціальним робітником.
- •10.Класичний психоаналіз з.Фройда як основа психодинамічної моделі соціальної роботи.
- •12.Індивідуальна психологія а.Адлера.
- •13.Гуманістична психологія е.Фромма.
- •14.Механізми психологічного захисту, їх різновиди.
- •15.Роль психологічного захисту у вирішенні проблем та адаптації особистості.
- •16.Біхевіористична модель соціальної роботи, загальна характеристика.
- •17.Теорія Скіннера щодо факторів формування поведінки.
- •18.Витоки розладів та особистісних проблем з точки зору Скіннера.
- •19.Позиція соціального робітника з точки зору біхевіористичної моделі.
- •20.Поведінкові контракти.
- •21Символічна економіка.
- •22.Соціальне моделювання.
- •23Когнітивізм як основа моделі соціальної роботи.
- •24.Особистісний конструкт та вплив на нього в межах здійснення соціальної роботи.
- •25.Раціонально-емотивна терапія Альберта Елліса.
- •26.Когнітивна терапія Аарона Бека.
- •27.Реальнісна терапія Вільяма Глассера.
- •28.Соціальна система.
- •29.Характеристики соціальних систем.
- •30.Використання системної моделі.
- •31.Переваги та обмеження системної моделі соціальної роботи.
- •45.Підготовчий етап консультування.
- •32.Соціальна екологія. Життєва модель к.Гермейна та а.Гіттермана.
- •33.Методи сімейного центру, навичок, життєвої моделі.
- •34.Концепція життєвої ніші, ареалу.
- •35.Теорії марксизму як основа здійснення соціальної роботи.
- •36.Типи марксистських течій та їх використання у практиці соціальної роботи.
- •37.Типи феміністичних течій та їх використання у практиці соціальної роботи.
- •38.Переваги та обмеження соціально-радикальної моделі в соціальній роботі.
- •39.Інтенсивний догляд( опіка).
- •40.Поняття консультування.
- •41.Відмінності консультування від терапії та навчання.
- •42.Принципи індивідуального консультування.
- •43.Професійний етикет консультування.
- •44.Права та обов’язки клієнта та консультанта.
- •46.Перша зустріч в консультативній роботі.
- •47.Поняття робочого альянсу в консультативній роботі.
- •48.Двомірне визначення проблеми.
- •49.Етапи консультативної роботи.
- •50.Комунікативні техніки у консультативній бесіді: мовчання, підведення підсумків, інтерпретація.
- •51.Комунікативні техніки у консультативній бесіді: конфронтація, емпатичне слухання, прояснення
- •52.Основні напрямки консультативної роботи.
- •53.Техніки психологічної підтримки при кризовому втручанні.
- •54.Розуміння кризи та закономірності її переживання.
- •55.Можливості вирішення кризи з точки зору соціальної роботи.
- •56.Кризове консультування із наведенням конкретного прикладу.
- •57.Типологія переживання критичних ситуацій.
- •58.Основні теорії суіцидальної поведінки.
- •59.Типологія суіцидальної поведінки.
- •60.Соціальна робота з суіцидальними клієнтами.
- •61.Самодопомога при роботі з суіцидальними клієнтами.
- •63.Етапи підготовки до інтенсивного догляду.
- •64.Складові здійснення інтенсивного догляду
- •68.Визначення ведення випадку в соціальній роботі, основні складові процесу і форми ведення випадку.
- •65.Екзистенційна модель соціальної роботи.
- •66.Життєві цінності та умови їх реалізації в житті людини за в.Франклом.
- •72.Складання контракту і його роль в активізації клієнта у вирішенні проблеми.
- •76.Проміжне і підсумкове оцінювання виконання плану втручання.
- •77.Розподіл ролей у групі.
- •78.Групові норми.
- •79.Групова згуртованість.
- •80.Групова динаміка
- •81.Специфіка вуличної соціальної роботи.
- •82.Види вуличної соціальної роботи.
- •83.Особистісне сприйняття соціальним працівником вуличної соціальної роботи.
- •84.Проблема професійного вигорання соціального працівника при виконанні вуличної соціальної роботи.
- •85Загальні правила безпеки у здійсненні вуличної соціальної роботи.
- •86.Поняття групи.
- •87.Класифікація груп у соціальній роботі.
- •88.Приклад проблеми та її розв’язання за допомогою групової роботи.
37.Типи феміністичних течій та їх використання у практиці соціальної роботи.
Фемінізм має багато значень, кількість яких весь час зростає — рух за рівність статей; залучення жінок до всіх галузей науки та суспільства; розуміння відмінностей між чоловічим та жіночим і подолання цих відмінностей; жіночі студії в рамках широкого суспільного контексту; жінка як категорія сама в собі; використання феміністичної ідеї як аналітичного інструменту у філософії та її використання для зміни характеру аналітичних підходів. Радикальний фемінізм, як і ліберальний (соціалістичний), наголошує на важливості соціально-політичних змін, розширенні в суспільстві можливостей для вибору, усуненні гендерної стратифікації, припиненні сексуального насильства, сприяннi сексуальноi незалежностi. Метою його є наділення людини владою над собою і своїм життям, підвищення її здатності контролювати ситуацію. Він заохочує розвиток незалежної особистості, на яку не впливають відносини з іншими людьми. Використання цих засад передбачає рівну владу між клієнтом і спеціалістами, внаслідок чого соціальні працівники не можуть вважати себе експертами в проблемах клієнта, а лише виконують роль своєрідного каталізатора, допомагаючи клієнту самому набувати влади. Феміністи прагнуть зрозуміти життя і переживання жінок, беручи за основу їхні перспективи і цінності, які відрізняються від чоловічих. Наприклад, консультуючи жінок, вони радять дотримуватися таких принципів: - використовувати знання з проблем гендерно-рольової соціалізації та її впливу на розуміння особливостей буття чоловіків і жінок; -бути обізнаним щодо впливу розподілу влади в сім'ї і владних відмінностей між чоловіком і жінкою у ситуації прийняття рішень, під час догляду за дітьми, вибору професії та розподілу праці; -розуміти сексистський контекст соціальної системи та її вплив на індивідів і сім'ю; - розглядати ролі чоловіка і жінки такими, що не обмежуються культурними і тендерними стереотипами; - використовувати навички втручання, які допомагають клієнтам у їхніх гендерно-рольових переміщеннях; - працювати для ліквідації гендерно-рольових упереджень як джерела несправедливості в усіх соціальних інститутах. Головний пафос фемінізму полягає у проголошенні необхідності подолання факторів пригнічення в суспільстві, а не в освоєнні жінкою очікуваної від неї рольової поведінки. Як свідчить Досвід, одночасна увага до розв'язання проблем клієнта і організаційних дій відкриває простір практичним соціальним працівникам для участі в налагодженні особистіших стосунків і в соціальних процесах. Практичною реалізацією такого підходу є робота зі зміни статевих стереотипі», ослаблення насильства та експлуатації.
38.Переваги та обмеження соціально-радикальної моделі в соціальній роботі.
Основу социально-радикальной разновидности организации социальной работы составляют модели защиты и «наделения полномочиями», «социальной адвокатуры», повышения уровня и развития самосознания представителей различных социальных групп. Модель защиты клиента является частью движения за права человека (против расизма, национальных предрассудков, помещения людей, в том числе и преступников, на длительный срок в учреждения различного типа), так как ответственность за социальные изменения как бы перекладывается на самого клиента, восстановившего свой жизненный потенциал с помощью социального работника. Существует еще один важный момент, который пока четко не фиксируется социально-радикальной моделью: можно ли всех клиентов «наделять полномочиями»? Данная модель не описывает психологию помощи клиентам, чьи способности, как бы их ни активизировали и ни «освобождали», не адекватны широте предоставленной свободы и власти распоряжения собственной жизнью, которые они могут получить. Данная модель социальной работы, направленная на развитие социальных способностей, индивидуальной и социальной субъектности клиента, не ищет путей изменения социальных структур, угнетающих клиента. При реализации этой модели часто возникает этическая проблема: как «наделить полномочиями» одних, не задев других, — так как, если одни получают защиту за счет других, не исключено возникновение конфронтации между группами.